Beste tørrlastmarked på 14 år
Snittraten i capesizemarkedet så langt i 2024 er oppe i rundt 24.000 dollar dagen. Bedre start på året har ikke tørrlastrederiene hatt på 14 år.
![](https://dev-imaginary.finansavisen.no/resize?force=false&width=980&aspectratio=16%3A9&nocrop=false&interlace=true&url=https%3A%2F%2Fsmooth-storage.aptoma.no%2Fusers%2Fhegnar%2Fimages%2F82422048.jpg%3Ft%5Bquality%5D%3D100%26%26accessToken%3D0ab5d2f5d0b60dc8f10d41481700c9d11ddd2eee2d8228112a05220fa8da8543)
«Det har ikke vært en bedre start på året i tørrlastmarkedet på 14 år. Siden midten av desember i fjor har spotratene i capesizemarkedet, for ikke-øko-skip, ligget på rundt 24.000 dollar pr. dag. Det er omtrent 11.000 dollar høyere enn det vi hadde i vår forrige kvartalsprognose,» skriver Clarksons-analytiker Frode Mørkedal i en tørrlastoppdatring mandag.
Oppjusterer rateforventningene
Gitt dagens sterke fundamentale forhold i tørrlastmarkedet har Clarksons oppjustert rateforventningene for 2024 fra 22.000 dollar dagen til 26.000 dollar dagen, mens rateforventningene for 2025 er oppjustert fra 25.000 til 29.000 dollar dagen.
— Tørrlastmarkedet fremstår som svært lovende. Utfordringene knyttet til Panama- og Suezkanalene har medført en økning i etterspørselen etter tørrlastskip med omtrent tre prosent. Det er imidlertid den robuste eksporten av brasiliansk jernmalm som utgjør hoveddriveren for den markante stigningen i fraktrater for capesize-skip, som nå overgår 35.000 dollar dagen, sier Mørkedal.
Brasils eksport har økt med 15 prosent, som tilsvarer en eksportvekst på nesten 10 millioner tonn, fra året før hovedsakelig takket være de tørre forholdene som El Niño-fenomenet har bidratt med. Dette skiller seg fra tidligere år hvor eksporten ble hemmet av nedbør. Samtidig har eksporten fra Australia opplevd et fall på syv millioner tonn. Dette tilsier at det vært en betydelig økning i distansene. Dette skyldes primært at transportavstanden fra Brasil til Kina er tre ganger lengre enn fra Australia til Kina.
— En større andel av den brasilianske jernmalmen blir i tillegg nå transportert med capesize- eller newcastlemax-skip, i stedet for den innenlandske Valemax-flåten, noe som har ført til en 30 prosent økning i capesize-forsendelser fra Brasil på årsbasis. Dette har resultert i strammere tilgjengelighet av skip i Atlanterhavet og ytterligere styrket tørrlastmarkedet ved å kreve mer omposisjonering av skip fra Stillehavet, sier Mørkedal.
Venter strammere marked
På kort sikt tror Clarksons og Mørkedal på en fortsatt økning i fraktratene, spesielt i løpet av andre kvartal av 2024.
— Her er det viktig å få med seg at volumene av jernmalm på global basis er tilnærmet uendret. Eksporten fra Brasil er opp mens den er ned fra Australia. Det har dermed ikke vært en lageroppbygging eller forskuttering av etterspørselen og hele oppgangen er i prinsippet drevet av lengre distanser.
Gjennom andre kvartal vil det sesongmessig være bedre ståletterspørsel fra Kina og andre steder. Kornsesongen fra Sør-Amerika kommer også i gang for fullt. Tørrlastratene topper seg derfor ofte ut i mai.
— I andre halvår er det sannsynlig med noe lavere rater hvis Australia tar over mer av volumene fra Brasil. Panama og Suez-kanalomrutingen kan slå begge veier. På lengre sikt, inn i 2025, vil flåteveksten falle ytterligere samtidig som den økonomiske veksten i verden sannsynligvis bedrer seg med lavere renter.
Attraktiv verdsettelse
Mørkedal mener at det generelle tørrbulkmarkedet i sum ser tiltalende ut på grunn av en lav ordrebok og begrenset flåtevekst, noe som reduserer avhengigheten av høy kinesisk vekst slik det har vært i tidligere perioder.
— Verdsettelsen i tørrlastsektoren er fortsatt attraktiv med P/E på 7 i 2024 og 5 i 2025. Aksjene forventes også å gi i snitt 10 prosent utbytteavkastning i 2024 og handler rundt 20 prosent under verdijustert egenkapital, sier han.